Språk+fra+1100+til1500+(Kap.+7)

=__** Språk fra 1100 til 1500 **__=

I middelalderen var det viktig å kunne flere språk, fedre sa til sønnene sine: om du vil bli mektig og smart, så lær deg mange språk, men helst latin og velsk (gammelfransk), fordi det språket har størst utbreiing, men glem ikke ditt morsmål. Språk kunnskaper ble tatt i bruk under reiser ut fra Norge, for å røve til seg land og verdier, eller for å drive handel virksomhet. Slik førte det til at de møtte på nye språk og kulturer, og sånn oppstod behovet for å lære nye språk. Grunnen til at latin og velsk var populære språk i middelalderen er at de språkene spilte en stor rolle innen for skriftspråkkulturen i Norge. Latin ble brukt som kirkespråket, og verkene skrevet på latin hadde stor betydning for utviklingen av norrøn litteratur på 1200-tallet. På 1100-tallet ble gammelfranske fortellinger skrevet om til norrønt. På 1000-tallet ble det skrevet heltedikt på gammelengelsk (opphavet til moderne engelsk). Eksempler på gammelengelsk: hringa=rings'/ringenes, wyrmes=worm's/ormens. Norrønt har fellestrekk med gammelengelsk de brukte begge h foran r, og gammelengelsk brukte også mange av de samme bokstavene som fantes i det norrøne språket. Urnordisk er det språket som ble brukt på 400-tallet og er de runeskriftene som er de eldste bevarte runeinnskriftene, etter 700-tallet ble runene brukt til å skrive norrønt, og i løpet av 1000-tallet ble det latinske alfabetet tatt i bruk til å skrive norrønt.